![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/puiu.jpg)
- Jurnaliștii de investigație se plâng că trebuie sa achite taxe pentru a obține informațiile de interes public de la unele instituții de stat, cum e Cadastru sau Camera Înregistrării de stat, de exemplu. Cum se împacă aceasta cu dreptul jurnalistului de a avea acces la informație? Ce spune legislația în această ordine de idei?
Tatiana Puiu: Conform art. 20 al Legii privind accesul la informaţie, pentru furnizarea informaţiilor oficiale pot fi percepute plăţi în mărimile şi conform procedurii stabilite de autorităţi, dar mărimile plăţilor nu vor depăşi mărimile cheltuielilor suportate de către furnizorul de informaţie pentru facerea copiilor, expedierea lor solicitantului şi/sau traducerea la cererea solicitantului. Şi Convenţia Consiliului Europei privind accesul la documentele oficiale stipulează în art. 7 că o taxă poate fi impusă solicitantului pentru eliberarea unei copii a documentului oficial, care urmează a fi rezonabilă şi să nu depăşească costul actual al reproducerii documentului. Grila de taxe urmează a fi publicată. Furnizarea electronică a informaţiei în mod normal trebuie să fie gratuită.
Raportând la o singură solicitare de informaţie, plăţile percepute în Republica Moldova aparent sunt modeste. Sumele se adună atunci când jurnalistul de investigaţie pentru a nu da articole nefondate, este nevoit sa solicite mai multe informaţii de la aceste instituţii. Acest fapt descurajează jurnaliştii să meargă până la capăt, astfel fiind în imposibilitatea de a exercita eficient sarcina de a informa publicul asupra problemelor de interes public.
Consider că mecanismul de percepere a taxelor, precum și cuantumul acestora urmează să fie revăzut de autorități. Or, restricționarea accesului la informație anume din acest motiv a fost sesizat și de organizațiile internaționale.
Recent, Parlamentul a adoptat modificarea art. 71 al Codului contravenţional, care presupune amenzi mai mari pentru încălcarea legislaţiei privind accesul la informaţie. Astfel, încălcarea legislaţiei privind accesul la informaţie sau a celei cu privire la petiţionare se va sancţiona cu amendă de la 100 la 150 unităţi convenţionale (de la 5 000 până la 7 500 lei) în cazul persoanelor fizice şi cu amendă de la 300 la 400 unităţi convenţionale (de la 15 000 până la 20 000 de lei) în cazul persoanelor cu funcţie de răspundere. În acelaşi timp, prezentarea unui răspuns cu date eronate se va sancţiona cu amendă de la 400 la 500 unităţi convenţionale (de la 20 000 la 25 000 de lei) aplicată persoanei cu funcţie de răspundere. Cauza contravenţională va fi examinată de poliţie, la cererea persoanei căreia prin contravenţie i-au fost cauzate prejudicii.
Elizaveta Rotari, Atv Comrat:
- În Moldova există problema că jurnaliștii, din mai multe motive, nu apelează la justiție atunci când le sunt încălcate drepturile. Cum credeți, de ce se întâmplă aceasta?.
- Ce s-ar putea modifica în legislația din autonomia găgăuză, pentru ca autoritățile să poată fi sancționate pentru îngrădirea accesului la informație?
T.P.: Conform art. 1 din Legea privind statutul juridic special al Găgăuziei (Gagauz-Yeri), pe teritoriul Găgăuziei sunt garantate toate drepturile şi libertăţile prevăzute de Constituţia şi legislaţia Republicii Moldova. Actele normative ale Găgăuziei care contravin Constituţiei Republicii Moldova se declară nule.
Legea privind accesul la informaţie, Codul contravenţional sau Codul penal, după caz, sunt aplicabile pe teritoriul Găgăuziei. De altfel, există şi precedente judiciare prin care a fost constatată încălcarea dreptului de acces la informaţie de către autorităţile din Găgăuzia.
Iulia Semionova, președinta Asociației Jurnaliștilor de limbă rusă:
Cristina Straton, revista Natura:
1. Confirmarea denumirii publicaţiei periodice sau agenţiei de presă, eliberată de către Ministerul Justiţiei în baza cererii solicitantului despre verificarea denumirii.
2. Cererea privind înregistrarea statutului publicaţiei periodice sau agenţiei de presă, semnată de fondator (fondatori) cu indicarea domiciliului sau de reprezentanţii acestora (în cazul fondatorilor - persoane juridice), cu aplicarea ştampilei.
3. Documentul bancar ce atestă achitarea taxei de stat pentru înregistrare.
4. Decizia sau procesul-verbal de constituire a publicaţiei periodice sau agenţiei de presă, după aprobarea statutului, semnată de fondator /fondatori/, în care se indică nominal redactorul-şef al publicaţiei, colegiul de redacţie, cenzorul.
5. Statutul semnat de fondator /fondatori/ cu indicarea datelor de identitate.
6. Lista fondatorilor, în care se va specifica pentru persoanele fizice - numele, prenumele, anul naşterii, numărul şi seria buletinului de identitate, domiciliul şi semnătura; pentru persoanele juridice - denumirea, sediul, numărul şi data înregistrării, semnătura reprezentantului (preşedintelui); Pentru fondatorul persoană juridică - extrasul din procesul-verbal al şedinţei organului de conducere autorizat al persoanei juridice, în care să fie consemnată decizia de constituire a publicaţiei periodice sau agenţiei de presă.
7. Procesul-verbal al membrilor colectivului de redacţie privind constituirea publicaţiei periodice sau agenţiei de presă, adoptarea statutului publicaţiei periodice sau agenţiei de presă.
8. Actele ce atestă acordarea sediului - contractul de locaţiune/comodat sau declaraţia persoanei fizice (autentificată notarial), sau acordul persoanei juridice (autentificat prin semnătura conducătorului şi ştampila organizaţiei).
Actele nominalizate se vor depune pentru înregistrare la Ministerul Justiţiei.
În scopul exercitării oricărei activităţi lucrative neinterzice prin lege, instituţiile media se vor constitui ca şi societăţi cu răspundere limitată. Modul de constituire, funcţionare, reorganizare şi lichidare a societăţilor cu răspundere limitată este prevăzut de Legea cu privire la societăţile cu răpundere limitată. Procedura înregistrării societăţilor cu răspundere limitată este prevăzută de Legea privind înregistrarea de stat a persoanelor juridice şi a întreprinzătorilor individuali.
Mariana Colun, reporter Anticoruptie.md:
Orice manifestare a autorităţilor publice sau a persoanelor care exercită funcţii publice de ingerinţă în activitatea editorială a mass-mediei sau a angajaţilor acesteia, ori de împiedicare a tirajării sau a răspândirii informaţiei, reprezintă cenzură. Astfel, ingerinţa din partea autorităţilor publice sau a persoanelor care exercită funcţii publice nu poate fi justificată în nicio circumstanţă.
Chemarea jurnalistului în faţa organului de urmărire penală se face prin citaţie scrisă. Citarea se poate face şi prin notă telefonică sau telegrafică ori prin mijloace electronice. Citarea se poate face şi prin intermediul poştei electronice sau prin orice alt sistem de mesagerie electronică în cazul în care ofiţerul de urmărire penală, procurorul, instanţa de judecată dispun de mijloacele tehnice necesare pentru a dovedi că citaţia a fost primită.
Odată ce a primit citaţia, jurnalistul trebuie să se asigure că în conţinutul acesteia este indicat obiectul cauzei şi calitatea procesuală. Cu alte cuvinte, în citaţie trebuie să fie indicat că jurnalistul este chemat la organul de urmărire penală în calitate de martor într-o cauză ce vizează infracţiuni deosebit de grave sau excepţional de grave (a se vedea art. 16 Cod penal al Republicii Moldova).
Dacă chemarea jurnalistului în faţa organului de urmărire penală a avut loc conform rigorilor enunţate mai sus, atunci jurnalistul în calitate de martor va avea drepturile şi obligaţiile prevăzute de art. 90 Cod de procedură penală.
Controlul legalităţii acţiunilor poliţiştilor este înfăptuit de şefii şi conducătorii acestora, după caz. Acţiunile sau inacţiunile poliţistului prin care se încalcă prevederile legii, ale altor acte normative, restricţiile şi interdicţiile stabilite, clauzele contractului individual de muncă, cerinţele fişei postului, prevederile Codului de etică şi deontologie al poliţistului, se pedepseşte disciplinar. Astfel, jurnalistul ar putea depune o plângere pentru sancţionarea disciplinară a poliţistului care încalcă prevederile legale. În funcţie de gravitatea şi de gradul de vinovăţie, abaterea disciplinară atrage aplicarea următoarelor sancţiuni: avertisment, mustrare, mustrare aspră, retrogradare cu un grad special, retrogradare în funcţie, concediere.
Tototată, împiedicarea intenţionată a activităţii mass-media sau împiedicarea pentru critică se pedepseşte conform art. 180 prim, din Codul penal al Republicii Moldova.
Inga Burlacu, membră a Consiliului de Presă:
Legea cu privire la libertatea de exprimare în art. 10 reglementează dreptul la respectul vieţii private şi de familie, specificând limitele acestuia în raport cu libertatea de exprimare.
Deci, presa are obligaţia de a publica doar informaţii de interes public. Interesul public reprezintă interesul general al societăţii (şi nu simpla curiozitate a indivizilor) faţă de evenimentele ce ţin de exercitarea puterii publice într-un stat democratic sau faţă de alte probleme care, în mod normal, trezesc interesul societăţii sau al unei părţi a ei. Interesul general al societăţii trebuie să primeze.
Orice dubiu rezonabil cu privire la acordarea statutului de interes public sau curiozitate se interpretează în folosul acordării statutului de interes public.
Mass-media nu este exonerată de răspundere dacă subscrie informaţiei.
Ludmila Topal, directoarea Canal Regional:
- Cum credeți, în ce măsură Consiliul Coordonator al Audiovizualului a asigurat controlul pentru reflectarea obiectivă a campaniei electorale din acest an? Ce au putut face membrii CCA, pentru încetarea încălcărilor, dar nu au făcut?
T.P.: Împărtăşesc în acest sens concluziile critice ale observatorilor străini şi ale organizaţiilor de media naţionale. Faptul că unele posturi de televiziune constant au operat cu manipulări, dezinformări şi defăimări e şi vina Consiliului Coordonator al Audiovizualului. Faptul că nu există resurse financiare suficiente, sau că legislaţia audiovizualului este imperfectă, nicidecum nu reprezintă o scuză pentru CCA de a nu fi monitorizat activ posturile de televiziune, astfel fiind încălcat dreptul cetăţeanului la informaţie corectă.
- La Forumul Mass-Media, care a avut loc recent, s-a accentuat rolul instituțiilor media independente regionale. Cum credeți, statul ar putea să susțină posturile locale de radio și televiziune și în ce mod?
T.P.: În opinia mea, mass-media regională independentă trebuie să existe, atât din punct de vedere financiar, cât şi politic. Statul poate asigura doar anumite facilităţi, pentru ca acestea să capete independenţa financiară.
Svetlana Tataru, redactor VIP Magazin:
- Care sunt provocările anului 2017 pentru legislația mass-media din R. Moldova?
T.P.: Noul Cod al audiovizualului, noua Lege a publicităţii sau amendamentele la cadrul normativ privind accesul la informaţie vor fi puse pe agenda legislativului în funcție de vectorul şi procesele politice pe care le va urma Republica Moldova. Vreau să fiu optimistă totuşi...
_____________
MediaRing este o rubrică bilunară, realizată de echipa Media Azi, în cadrul căreia jurnaliști și consumatori de presă adresează întrebări ce vizează mass-media unor demnitari de stat, responsabili din domeniu și persoane publice.