![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/comentariu_9_1_17_8.jpg)
![](http://www.media-azi.md/sites/default/files/aneta%20gonta.jpg)
cercetătoare media
În septembrie 2018, când postul de televiziune Euro TV a fost redenumit în Televiziunea Centrală, iar acesta împreună cu Orhei TV anunțau reorganizări și (re) lansări, administratorul celor două instituții media afirma că schimbările nu ar avea vreo legătură cu politicianul Ilan Șor sau cu partidul acestuia[1]. Conținutul principalelor buletine de știri ale zilei de la cele două posturi tv din luna decembrie 2018[2], însă, contrazic afirmațiile directorului.
„Televiziunea Centrală” și „Orhei TV”, vocea dublată a unui singur partid politic
Cele două televiziuni promovează deschis și masiv mesajele politice și electorale ale primarului municipiului Orhei și ale partidului pe care-l conduce edilul. Fiecare dintre buletinele de știri difuzate în luna decembrie 2018 (câte 21 de buletine pentru fiecare post tv) conține între unul și 6 subiecte ample despre:
- activitatea primarului de la Orhei și/sau a primarei de la Jora de Mijloc, care este și vicepreședinta Partidului Șor;
- declarațiile primarului de la Orhei făcute în cadrul emisiunii „Ora Primarului” de la Orhei TV;
- acțiunile Fundației de binefacere „Miron Shor”;
- extinderea Partidului politic „Șor”;
- declarațiile sau opiniile unor comentatori politici autohtoni sau europarlamentari cu referire la Ilan Șor;
- parcul de distracții OrheiLand și Târgul de Crăciun inaugurat în cadrul acestuia;
- acțiunile și campaniile organizate la/de către Aeroportul Internațional Chișinău și Compania Avia Invest etc.
Programe informative trase la indigo
De remarcat este și practica de a difuza aceleași materiale jurnalistice în buletinele de știri de la două televiziuni diferite, practică utilizată și sesizată și la alte posturi tv din Republica Moldova. În cazul concret al celor două televiziuni de la Orhei, peste 72% din numărul total de știri naționale difuzate în decembrie 2018 au coincis (±336 de știri din totalul de ±464). Prin coincidență avem în vedere caracterul identic al știrilor în ceea ce privește conținutul, titlurile și imaginile. Cu foarte mici excepții, în unele cazuri durata materialelor a fost diferită. Programele informative analizate sunt practic trase la indigo, diferența constând în prezentatoarele din studiou și, uneori, în ordinea în care sunt difuzate materialele. Din când în când, Orhei TV a difuzat și câteva subiecte pe care nu le regăsim în buletinele de la Televiziunea Centrală, ele referindu-se la aspecte ale vieții comunității din Orhei, și care nu au avut vreo legătură evidentă cu primarul sau cu partidul în fruntea căruia se află acesta.
Mesaje electorale despre „reabilitarea colhozurilor” și „insula comunismului” la Orhei
Nu în ultimul rând, trebuie menționat faptul că în decembrie 2018 majoritatea subiectelor politice inserate în buletinele de știri ale Televiziunii Centrale și ale Orhei TV au avut un caracter electoral nedisimulat. Astfel, prezentarea de rezultate ale unor sondaje au avut neapărat în vizor menționarea creșterii popularității Partidului „Șor”, care „va intra în Parlament, dacă duminică ar avea loc alegeri” (4 decembrie), și precizarea faptului că „este al 4-lea sondaj prezentat în ultimele 30 de zile care confirmă tendința de scădere a încrederii în alianța electorală PAS-PPDA” (4 decembrie). În același material, difuzat identic la cele două televiziuni, se menționează și procentul de oameni care nu ar vota „niciodată” cu un anumit partid, întâmplător sau nu, rival al partidului primarului de la Orhei. De asemenea, declarațiile din cadrul emisiunii „Ora primarului” de la Orhei TV, alese și difuzate în cadrul buletinelor informative, sau cele de la conferințele de partid, au fost toate despre activitățile realizate cu succes de către edil în municipiul Orhei, activități care pot fi și vor fi preluate și aplicate în toată țara, după victoria în alegerile din februarie 2019. Iată o parte dintr-o declarație: „Scopul nostru este să construim o Moldovă nouă. Eu vă promit că peste 3 ani țara va fi de nerecunoscut” (3 decembrie). Iată și alte exemple: „Partidul politic „Șor” este unicul partid care îndeplinește toate promisiunile” (10 decembrie); „Moldova va fi o țară prosperă în doar 3 ani” (20 decembrie); „Rețeta noastră se potrivește pentru întreaga țară. Reabilitarea colhozurilor este prioritatea numărul unu pentru noi” (24 decembrie), etc. Un alt exemplu relevant în context este textul unei știri difuzată pe 19 decembrie la cele două posturi de televiziune. Vorbind despre deschiderea Târgului de Crăciun de la OrheiLand, care, printre altele, va avea un brad „mai mare cu 4 metri decât cel din Chișinău”, reportera îl citează, aparent, pe Ilan Șor, încheind știrea în felul următor: „Aici totul va fi gratuit pentru toți. Și asta pentru că la Orhei construim insula comunismului de la noi din țară. Adică, orașul Orhei și parcul de distracții OrheiLand vor deveni insula comunismului, iar ulterior, după același principiu, vom construi și restul țării. Totul va fi gratuit și confortabil, a dat asigurări Ilan Șor”.
Edilul de la Orhei nu apare spunând aceste cuvinte, dar materialul informativ are grijă să ne transmită fidel mesajul acestuia. În același stil sunt făcute toate subiectele care îl au în calitate de protagonist pe primarul de Orhei, pe primara de Jora de Mijloc sau subiectele despre activitățile de partid. Succese, realizări, exemple de urmat, eficiență și laude. Dar și încrederea în victoria în alegerile din februarie (fortificată și de mesajele de susținere ale mai multor funcționari europeni, printre altele, 28 decembrie), și promisiunea că asemeni Orheiului și Jorei de Mijloc se vor transforma în locuri „de vis” toate localitățile țării noastre. Niciun alt partid nu a fost prezentat în această manieră în știrile de la Televiziunea Centrală și de la Orhei TV, alte partide fiind prezente rar și nesemnificativ ca spațiu în buletinele de știri. Prin urmare, afirmația precum că cele două posturi tv nu au nicio legătură cu primarul municipiului Orhei nu pare credibilă.
Pluralismul mediatic – un principiu ignorat din start
Având date concrete și proaspete, trebuie să constatăm cu regret câteva lucruri. Primul se referă la pluralismul mediatic, pilon al democrației. Sunt convinsă că, asemeni mie, și alții s-au bucurat când au auzit că niște televiziuni, mai ales regionale și/sau locale, se reorganizează, se modernizează și vin cu un nou suflu pe piața mediatică. Acest lucru nu poate să nu bucure, pentru că duce cu gândul la diversitatea vocilor, la posibilitatea pentru public de a avea acces la cât mai multe și felurite idei și opinii, fortificând și colorând multrâvnita „piață a ideilor”. Iar piața media moldovenească are nevoie de culoare în acest sens, are nevoie de pluralism și diversitate. Iată că, după (re) lansarea celor două televiziuni, descoperim cu dezamăgire și regret că nu despre pluralism mediatic era vorba în propoziție. Sau că noi, cei care studiem, ne dorim, așteptăm și credem că merităm pluralism pe piața media autohtonă, înțelegem acest fenomen cu totul diferit în raport cu cei care au posibilitatea să ni-l ofere. Deocamdată, se pare, același voci și mesaje distribuite pe mai multe canale/platforme – la asta se rezumă pluralismul media în ochii proprietarilor formali sau informali de televiziuni. Că ei proprietarii, au multe de câștigat din această situație – nu știu. Că noi, beneficiarii de informație, avem doar de pierdut – o știu sigur.
Al doilea lucru pe care îl punctez aici se referă la regulile de joc ale mass-mediei într-o campanie electorală. Pe lângă regulile generale, stipulate de legislația generală și specială din țara noastră, există particularități ale reflectării campaniei electorale în mass-media, stipulate expres în Regulamentul privind reflectarea campaniei electorale la alegerile parlamentare și referendumul republican din 24 februarie 2019 în mijloacele de informare în masă din Republica Moldova, aprobat de CEC pe 21 decembrie 2018, și Concepția de reflectare a campaniei electorale pentru alegerile parlamentare și a referendumului republican din 24 februarie 2019 de către instituțiile mass-media audiovizuale din Republica Moldova, aprobată de CCA pe 6 decembrie 2018. Potrivit primului document, fiecare radiodizuror care va reflecta campania electorală depune la CCA, în termen de 7 zile de la aprobarea prezentului regulament, o declarație privind politica editorială pentru campania electorală. Pe 1 ianuarie 2019 nu am găsit pe site-ul CCA declarația de reflectare sau nereflectare a campaniei electorale a Televiziunii Centrale și nici a Orhei TV. Având în vedere faptul că termenul-limită a fost 28 decembrie, iar ultima ședință a CCA a avut loc chiar în acea zi, presupunem că autoritatea de reglementare nu a reușit să examineze declarațiile celor două posturi tv și nu a plasat-o pe site. Indiferent de circumstanțe, orice declarație de reflectare mediatică a campaniei electorale ar trebui să se refere la asumarea de către radiodifuzor a respectării principiului echidistanței în reflectarea alegerilor, oferind tuturor actorilor implicați în campanie posibilitatea de a-și face vocea auzită. Din câte am putut vedea, cele două posturi de la Orhei nu fac asta, chiar dacă, oficial, campania electorală nu a început, iar radiodifuzorii acceptă difuzarea subiectelor cu un caracter electoral evident în buletinele de știri. Al doilea document stipulează, printre altele, că agitația electorală se admite numai după înregistrarea concurentului electoral de către organul electoral. Partidul politic „Șor” a depus la CEC lista formațiunii pentru parlamentare pe 27 decembrie, iar subiecte electorale cu elemente de agitație au fost difuzate de către Televiziunea Centrală și Orhei TV pe parcursul întregii luni.
Un al treilea, dar nu și ultimul lucru pe care îl putem (re)constata cu regret este afilierea politică evidentă a instituțiilor mediatice, în special a celor din audiovizual. Televiziunile continuă să fie finanțate, deschise și susținute pentru ca politicienii, sau cei care aspiră să devină parte a acestei familii, să-și promoveze ideile, să facă propagandă în favoarea unei ideologii sau program politic, și/sau să-și denigreze oponenții. Deontologia, corectitudinea, echidistanța sau alte principii ale jurnalismului profesionist se regăsesc din ce în ce mai rar printre elementele-cheie cu care pornește la drum o televiziune. Și acest lucru este, probabil, cel mai regretabil.