![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/juristul%20presei-Imagine_5_8.png)
Răspuns: Există o categorie de persoane care se bucură de imunitate în raport cu procesele de defăimare. Premisa instituirii acestei imunități a fost justificată prin necesitatea ca, în anumite circumstanțe, unele persoane să aibă un discurs absolut liber.
Legea cu privire la libertatea de exprimare[1] enumeră exhaustiv aceste categorii de relații. Mai exact, nu poate fi intentată o acțiune cu privire la defăimare pentru declarația făcută de:
- președintele Republicii Moldova și deputații în Parlament, în exercitarea mandatului;
- participanții la proces, inclusiv martorii, organul de urmărire penală sau instanța de judecată, în cadrul urmăririi penale sau al unui proces judiciar;
- în cererile, scrisorile sau plângerile cu privire la încălcarea drepturilor și a intereselor legitime, expediate spre examinare autorităților publice.
Cu toate că, la prima vedere, această imunitate ar putea părea injustă în raport cu persoanele lezate în drepturi, menționăm că jurisprudența CtEDO[2] a stabilit că ea nu contravine dreptului de acces la justiție garantat de art. 6 al Convenției[3]. Mai mult, garanții similare se regăsesc și în art. 71 din Constituție[4].
Într-o altă ordine de idei, atenționăm asupra faptului că imunitatea în cauzele cu privire la defăimare, acordată președintelui și deputaților, se referă doar la discursurile ce țin de exercitarea mandatelor[5]. În acest sens, sintagma „exercitarea mandatului” urmează a fi înțeleasă drept exercitarea atribuțiilor funcționale și nu durata mandatului pentru care au fost aleși[6].
Deși uneori este greu de a distinge când defăimarea nu este făcută în exercitarea mandatului, contextul, conținutul, scopul și momentul în care este lansată vor ușura această sarcină.
Astfel, o declarație vociferată în ședința Parlamentului sau în cadrul unui discurs oficial va fi una în exercitarea mandatului. Dacă însă e vorba de o sărbătoare cu caracter privat sau un interviu care se referă la aspecte ce nu țin de atribuțiile funcționale, nu putem vorbi de „exercitarea mandatului”. Prin urmare, posibilitatea înaintării de către redacție a unei cereri de chemare în judecată pentru defăimare depinde de faptul dacă declarațiile exprimate de către deputat țin sau nu de exercitarea mandatului.
Rubrica „Juristul Presei” a fost lansată de Centrul pentru Jurnalism Independent cu scopul de a sprijini activitatea jurnaliștilor și a instituțiilor de presă, oferindu-le soluții juridice corecte, adaptate fiecărui caz în parte. În fiecare zi de vineri, puteți afla răspunsuri la chestiuni ce țin de apărarea onoarei, demnității și reputației profesionale, accesul la informație, dreptul la viața privată, statutul juridic al organizațiilor mass-media, dreptul de autor etc. Răspunsurile oferite anterior în cadrul acestei rubrici le puteți găsi aici.