![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/ZN_pr..png)
Titlul materialului, declaraţiile ofiţerului de presă de la Inspectoratul General de Poliţie, care descrie în amănunte cum a fost săvârşit omorul, precum şi poza ce însoţeşte ştirea, vin în contradicţie cu anumite norme stabilite de Codul deontologic al jurnalistului. Cităm din articolul 4.5 al acestui cod: „Jurnalistul nu furnizează publicului detaliile morbide ale crimelor, accidentelor şi catastrofelor naturale sau detaliile privind tehnicile suicidare”. Prin urmare, nu era cazul ca jurnalista să citeze cuvânt în cuvânt ofiţerul de presă şi să descrie în detalii “tehnica” de executare a crimei.
Dar iată cum a comentat această ştire preşedinta Consiliului de Presă, Ludmila Andronic:
“Titlul ştirii, la fel ca și conținutul, sunt șocante, iar utilizarea în titlu a unor cuvinte scrise exclusiv cu majuscule are drept scop accentuarea acestui șoc și denotă dorința redacției de a pune accent pe anumite fapte, lucruri, aspecte. Chiar dacă textul ulterior este la modul general în corespundere cu normele etice ale jurnalismului, totuși, jurnalista ar fi fost bine să se adreseze după un comentariu inclusiv la un psiholog sau psihiatru, deoarece motivația crimei este foarte neobișnuită, deci, ar fi fost binevenită o astfel de intervenție. Nu cred că fotografia sângeroasă care însoțește articolul era obligatorie, putea fi evitată, ea doar servește aceluiași scop de a șoca.
N:B: Cele expuse reflectă opinia mea personală și nu a Consiliului de presă, care s-ar expune doar în cazul în care ar primi o plângere în acest sens sau s-ar autosesiza. Vreau să reiterez încă o dată apelul Consiliului, care de nenumărate ori a solicitat presei să dea dovadă de maximă discreție și acuratețe când tratează subiecte de acest gen”.
Nici Ghidul bunelor practici pentru protecţia minorilor în mass media nu este mai îngăduitor cu jurnaliştii atunci când abordează subiecte cu şi despre copii. Documentul le recomandă să-şi reevalueze politicile editoriale în aşa fel încât „subiectele despre copii să fie considerate subiecte de interes general, plasate în paginile de top nu doar în cazurile de violenţă, trafic de fiinţe umane, infracţiuni, accidente şi alte situaţii dramatice cu implicarea copiilor”. Ghidul bunelor practici… mai spune: “Managerii instituţiilor mass-media şi editorii de ştiri nu trebuie să accepte pentru publicare subiecte care nu respectă rigorile profesionale şi etice”.
Precizăm, că acum câteva luni, Media-azi atrăgea atenţia reprezentanţilor serviciilor de presă ale unor instituţii, în special ai Procuraturii Generale şi Ministerului Afacerilor Interne, să evite să prezinte prea multe detalii despre asemenea crime, în special dacă sunt implicaţi minori.