12 Decembrie 2014
1539 de afişări
![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/foto_3.jpg)
Rezultatele monitorizării materialelor pe tema drepturilor omului şi nediscriminării, apărute în presă pe parcursul anului 2014, au fost prezentate marţi, 9 decembrie în cadrul Clubului de discuţii, organizat la Şcoala de Studii Avansate în Jurnalism (ŞSAJ). Membrii Coaliţiei Nediscriminare (CND) au atras atenţia viitorilor studenţi la cele mai frecvente încălcări pe care le-au depistat în mass-media, după ce au evaluat circa 500 de materiale de presă pe parcursul unui an de monitorizări.
Elena Nofit, coordonatoare pentru comunicare şi PR la această Coaliţie, a scos în evidenţă faptul că jurnaliştii au un interes sporit faţă de subiectele ce ţin de drepturile omului şi nediscriminare, dar, adesea, admit abateri de la norme şi standarde, în special, prin utilizarea unui limbaj discriminatoriu. În opinia reprezentantei CND, jurnaliştii nu conştientizează pe deplin gravitatea acestor încălcări.
Astfel, în baza celor circa 500 de materiale de presă (print şi electronice) s-a constatat că unii autori indică sexul, genul, etnia, rasa, convingerile religioase ale persoanelor despre care scriu, fară ca acestea să aibă vreo relevanţă în subiectul abordat. De asemenea, unele materiale includ stereotipuri care conduc la discriminare pe criterii de gen, etnice etc. Din acestea fac parte şi imaginile sexiste utilizate în presă, care etichetează femeia ca accesoriu. O altă lacună pe care au evidenţiat-o reprezentanţii CND este impunerea propriilor păreri în materiale, “atunci când jurnalistul are deja o convingere şi încearcă “să scoată” din sursă ceea ce doreşte să audă”.
La Clubul de discuţii a fost prezentă şi avocata Doina-Ioana Străisteanu, expertă în drepturile omului, membră a Consiliului pentru prevenirea şi eliminarea discriminării şi asigurarea egalităţii, care s-a referit la prevederile legislaţiei naţionale cu privire la discriminare. Invitata a atras atenţia asistenţei că încălcarea acestor prevederi înseamnă, de fapt, încălcarea Codului Contravenţional, Codului Civil, Codului Penal, Legii cu privire la libertatea de exprimare, Legii cu privire la asigurarea egalităţii, fapt care atrage după sine consecinţele de rigoare.
Interesaţi de tema pusă în discuţie, studenţii de la ŞSAJ au adresat întrebări experţilor şi au primit răspunsuri competente. În special, viitorii jurnalişti au dorit să afle ce sancţiuni riscă autorii materialelor de presă în cazurile de lezare a demnităţii, de utilizare a limbajului discriminatoriu sau de instigare la discriminare.
“A fost o întâlnire extrem de utilă în cadrul căreia am înţeles că a-ţi face meseria bine presupune să respecţi atât normele etice, cât şi prevederile legii. Explicaţiile avocatei Doina Ioana Străisteanu, pe care, de altfel, nu avem ocazia s-o vedem în fiecare zi faţă în faţă, ne-au convins. La fel de convingătoare ni s-au părut şi exemplele concrete de utilizare a limbajului discriminatoriu în presă. Doare mai puţin când ai ocazia să înveţi din greşelile altora şi nu neapărat din ale tale”, este impresia Anastasiei Cucuruz, studentă la ŞSAJ.
Reprezentanta CND, Elena Nofit, susţine că a ţinut foarte mult să prezinte rezultatele acestei monitorizări în faţa studenţilor ŞSAJ, deoarece „este mai uşor să-i informezi pe jurnaliştii în formare decât pe cei care au experienţă şi anumite convingeri deja create. Peste puţin timp, actualii studenţi vor absolvi ŞSAJ şi se vor încadra pe piaţa media, de aceea e necesar să ştie cum să scrie despre aceste teme”.
Deja al patrulea an Coaliţia Nediscriminare monitorizează materialele jurnalistice pe tema drepturilor omului, cu scopul de a evalua corectitudinea mass-media în abordarea unor astfel de subiecte, dar şi de a le ajuta jurnaliştilor să promoveze standarde europene în domeniu.
Elena Nofit, coordonatoare pentru comunicare şi PR la această Coaliţie, a scos în evidenţă faptul că jurnaliştii au un interes sporit faţă de subiectele ce ţin de drepturile omului şi nediscriminare, dar, adesea, admit abateri de la norme şi standarde, în special, prin utilizarea unui limbaj discriminatoriu. În opinia reprezentantei CND, jurnaliştii nu conştientizează pe deplin gravitatea acestor încălcări.
Astfel, în baza celor circa 500 de materiale de presă (print şi electronice) s-a constatat că unii autori indică sexul, genul, etnia, rasa, convingerile religioase ale persoanelor despre care scriu, fară ca acestea să aibă vreo relevanţă în subiectul abordat. De asemenea, unele materiale includ stereotipuri care conduc la discriminare pe criterii de gen, etnice etc. Din acestea fac parte şi imaginile sexiste utilizate în presă, care etichetează femeia ca accesoriu. O altă lacună pe care au evidenţiat-o reprezentanţii CND este impunerea propriilor păreri în materiale, “atunci când jurnalistul are deja o convingere şi încearcă “să scoată” din sursă ceea ce doreşte să audă”.
La Clubul de discuţii a fost prezentă şi avocata Doina-Ioana Străisteanu, expertă în drepturile omului, membră a Consiliului pentru prevenirea şi eliminarea discriminării şi asigurarea egalităţii, care s-a referit la prevederile legislaţiei naţionale cu privire la discriminare. Invitata a atras atenţia asistenţei că încălcarea acestor prevederi înseamnă, de fapt, încălcarea Codului Contravenţional, Codului Civil, Codului Penal, Legii cu privire la libertatea de exprimare, Legii cu privire la asigurarea egalităţii, fapt care atrage după sine consecinţele de rigoare.
Interesaţi de tema pusă în discuţie, studenţii de la ŞSAJ au adresat întrebări experţilor şi au primit răspunsuri competente. În special, viitorii jurnalişti au dorit să afle ce sancţiuni riscă autorii materialelor de presă în cazurile de lezare a demnităţii, de utilizare a limbajului discriminatoriu sau de instigare la discriminare.
“A fost o întâlnire extrem de utilă în cadrul căreia am înţeles că a-ţi face meseria bine presupune să respecţi atât normele etice, cât şi prevederile legii. Explicaţiile avocatei Doina Ioana Străisteanu, pe care, de altfel, nu avem ocazia s-o vedem în fiecare zi faţă în faţă, ne-au convins. La fel de convingătoare ni s-au părut şi exemplele concrete de utilizare a limbajului discriminatoriu în presă. Doare mai puţin când ai ocazia să înveţi din greşelile altora şi nu neapărat din ale tale”, este impresia Anastasiei Cucuruz, studentă la ŞSAJ.
Reprezentanta CND, Elena Nofit, susţine că a ţinut foarte mult să prezinte rezultatele acestei monitorizări în faţa studenţilor ŞSAJ, deoarece „este mai uşor să-i informezi pe jurnaliştii în formare decât pe cei care au experienţă şi anumite convingeri deja create. Peste puţin timp, actualii studenţi vor absolvi ŞSAJ şi se vor încadra pe piaţa media, de aceea e necesar să ştie cum să scrie despre aceste teme”.
Deja al patrulea an Coaliţia Nediscriminare monitorizează materialele jurnalistice pe tema drepturilor omului, cu scopul de a evalua corectitudinea mass-media în abordarea unor astfel de subiecte, dar şi de a le ajuta jurnaliştilor să promoveze standarde europene în domeniu.
Sursa foto: http://nediscriminare.md