![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/protec%C8%9Bie-a-datelor-e1495440859631.jpg)
Proiectul a fost înregistrat de 15 deputați din Fracțiunea PDM, printre care și președintele Parlamentului, Andrian Candu. Proiectul prevede că, atunci când vor prelucra datele cu caracter personal, jurnaliștii vor trebui să respecte securitatea fizică și psihică a subiecților de date, drepturile și interesele lor. La definiții nu se specifică caracterul acestor interese.
Într-un alt articol este stipulat că libertatea de exprimare și informare pot fi supuse restricțiilor în interesul securității naționale, integrității teritoriale sau siguranței publice, pentru prevenirea dezordinii sau infracționalității, pentru protecția sănătății sau a moralei, pentru protejarea reputației sau a drepturilor altora, pentru prevenirea divulgării informațiilor primite cu titlu confidențial sau pentru menținerea autorității și imparțialității sistemului judiciar.
În opinia juristei Tatiana Puiu, Reprezentanta Freedom House în Moldova, astfel de prevederi vor restricționa accesul mass-media la informația cu caracter personal de interes public. Potrivit acesteia, autoritățile nu au ținut cont de faptul că în procesul de armonizare a cadrului legal național la cel european urmau să stabilească în mod clar exonerările şi derogările de la principiile generale ale protecţiei datelor cu caracter personal. „Proiectul înregistrat în Parlament nu prevede excepțiile pentru mass-media la articolele cu privire la principiile aferente prelucrării datelor cu caracter personal” susține Tatiana Puiu, care mai spune că „în procesul de elaborare a proiectului nu s-a ținut cont de principiul transparenței, de opiniile experților și necesitățile jurnaliștilor și de realitățile mass-mediei din Republica Moldova. Nu poți să adopți o lege la standardele UE cu privire la protecția datelor cu caracter personal și să lași Legea privind libertatea de exprimare așa cum a fost adoptată acum 20 de ani”, a subliniat Puiu.
Un alt aspect îngrijorător, în opinia juristei, sunt amenzile usturătoare pe care ar putea să le plătească mass-media pentru eventualele încălcări ale acestei legi.
Maria Dastic, șefa Serviciului informare și comunicare cu mass-media și e-transformare din cadrul CNDCP a precizat pentru Media-azi că reprezentanții Centrului preferă să nu se expună pe marginea acestui proiect până la aprobarea acestuia în prima lectură în Parlament.
Anterior, Grupul de lucru pentru îmbunătățirea legislației media, creat de Parlament, a elaborat mai multe amendamente la șapte legi, între care și Legea privind protecția datelor cu caracter personal. Experții au propus excluderea mass-mediei de la necesitatea a se înregistra în calitate de operator de date cu caracter personal pentru ca această măsură să nu poată fi interpretată ca impediment în activitatea presei.
La fel, experții au propus includerea noțiunii de date personale de interes public și au prevăzut ca, la prelucrarea datelor cu caracter personal de interes public, mass-media să fie scutită de obligația de a avea consimțământul persoanei despre care relatează sau de a obține notificări de la organele speciale, dacă acest lucru se face în cadrul unor investigații jurnalistice sau al relatărilor unor subiecte de interes public.
Precizăm că în proiectul de lege elaborat de Centrul Național pentru Protecția drepturilor cu Caracter Personal nu se regăsesc astfel de prevederi și că spicherul Parlamentului Andrian Candu și-a pus semnătura pe ambele proiecte de legi.
Reprezentanta Freedom House în Moldova consideră că proiectul elaborat de CNPDCP va înrăutăți accesul jurnaliștilor la datele cu caracter personal de interes public. Aceasta a menționat că legislația europeană în domeniul protecției datelor cu caracter personal în raport cu jurnaliștii nu este atât de dură, cum se propune în proiectul dat. „La moment, în mod normal, dacă să ținem cont de GDPR (legislația europeană cu privire la datele cu caracter personal), care a fost aprobat la nivel de UE și a intrat în vigoare, pentru mass-media solicitarea trebuia să conțină doar faptul că în scopul jurnalistice se solicită informația x, y și z”, a precizat Tatiana Puiu.
Acest proiect de lege deja a fost inclus pe ordinea de zi a ședinței Comisiei parlamentare pentru cultură, educaţie, cercetare, tineret, sport şi mass-media.