![](http://old.media-azi.md/sites/default/files/cc.jpg)
Curtea Constituțională (CC) a Republicii Moldova a decis, joi, 5 decembrie, că Declarația de independență a Republicii Moldova din 1991 face corp comun cu Constituția țării, iar în cazul unor divergențe între cele două, textul Declarației de independență prevalează. Astfel, denumirea corectă a limbii de stat devine ”limba română”, după cum a cerut sesizarea depusă de deputatul Ana Guțu în 26 martie, privind interpretarea articolului 13 din Legea Supremă.
Decizia Curții este definitivă și nu poate fi atacată la nicio instanță. Potrivit judecătorilor Curții, la această hotărâre au existat o opinie concordantă și una parțial concordantă.
La finalul ședinței CC, Ana Guțu, autoarea sesizării privind interpretarea articolului 13 al Constituției, și-a exprimat mulțumirea privind decizia instanței. ”Să constatăm că s-a făcut o dreptate privind constituționalitatea normei lingvistice care a fost viciată în articolul 13. (...) A fost constituționalizată Declarația de independență a Republicii Moldova, așa cum am cerut”, a spus Ana Guțu. Aceasta a precizat că, potrivit documentului politic fondator al statului, denumirea corectă a limbii de stat este ”limba română”.
La rândul său, deputatul liberal Valeriu Munteanu, de asemenea prezent la conferința de presă, a spus că Parlamentul este obligat în cel mai scurt timp să implementeze această decizie a Curții. ”În situația în care nu va catadicsi, ne vom adresa din nou Curții. (n.r. Decizia) nu este o recomandare, ci o obligație”, a spus Munteanu. Deputatul a mai declarat că această decizie poate fi considerată una istorică, neputând fi ”anulată sau atenuată sau neglijată”.
Valeriu Munteanu a declarat că neimplementarea acestei decizii de către Parlament ar putea fi un motiv de dizolvare al acestuia, pentru că ar însemna încălcarea Legii Supreme a țării.
sursa foto: www.unimedia.md